Katedra Společenských Věd, Fakulta Stavební, České Vysoké Učení Technické, ul. Thákurova, 7, 166-29 Praha 6
References
Codex diplomaticus et epistolaris Regni Bohemiae III/1, ed. J. Bistřický, Praha 2000.
Codex diplomaticus et epistolaris regni Bohemiae, wyd. G. Friedrich, t. I, Praha 1904–1907.
Codex diplomaticus et epistolaris regni Bohemiae, wyd. G. Friedrich, t. I, Praha 1912.
Korespondence Graus, Fond Macek, Archiv Akademie věd České republiky, dopis z 1. února 1972.
Korespondence Graus, Fond Macek, Archiv Akademie věd České republiky, dopis z 25. listopadu 1971.
Korespondence Graus, Fond Macek, Archiv Akademie věd České republiky, dopis z 25. listopadu 1971.
Letopisy hradištsko¬-opatovické, Fontes rerum Bohemicarum, t. 2, p. 2, Praha 1875.
Althoff G., Die Mittelalterbild der Deutschen vor und nach 1945, [w:] Reich, Regionen und Europa in Mittelalter und Neuzeit, Berlin 2000, s. 731-749.
Banaszkiewicz J., Polskie dzieje bajeczne mistrza Wincentego Kadłubka, Wrocław 2002.
Bláhová M., Frolík J., Profan¬tová N., Velké dějiny zemí Koruny české I (do roku 1197), Praha–Litomyšl 1999.
Bláhová M., Založení vyšehradské kapituly ve středověké hagiografii, Královský Vyšehrad II., 2001.
Bosl K., Slaven und Germanen in der moderen Ideologie und Legende. Die Germanische und die Slavische Legende, [w:] Mensch und Gesellschaft, s. 253-268.
Bosl K., Ständische Bewegung und ständische Repräsentation in Europa. Der Modellfall Böhmen und Mähren, [w:] Mensch und Gesellschaft in der Geschichte Europas, München 1972, s. 141-156.
Bouček J., Jan Slavík. Příběh zakázaného historika, Praha 2002.
Bour¬dieu P., O televizi, Brno 2002.
Čelovský B., Čeští historici jsou spoluzodpovědni za smutný stav našeho národa, Lidové noviny 24. 11. 1999.
Dannenbauer H., Adel, Burg und Herrschaft bei den Germanen, Historisches Jahrbuch 1941, s. 1-50.
Dumézil G., Mýty a bohové Indoevropanů, Praha 1997
Ehlers J., Grundlagen der europäischen Monarchie in Spätantike und Mittelalter, Majestas 8/9 (2000/2001), s. 49-80.
František Graus – člověk a historik, Práce z dějin vědy 8, Praha 2004.
Geremek B., Slitování a šibenice. Dějiny chudoby a milosr¬denství, Praha 1999, doslov M. Nodl, s. 250-258.
Goetz H.-W., Gens, kings and kingdoms: the Franks, [w:] Regna and gentes. The Relationship between Late Antique and Early Medieval Peoples and Kingdoms in the Transformation of the Roman Wordl, edd. H.-W. Goetz, J. Jar¬nut, W. Pohl, Leiden – Boston 2003, s. 307-344.
Górny M., Między Marksem a Palackým. Historiografia w komuni¬stycznej Czechosłowacji, Warszawa 2001.
Graus F, Adel, Land und Herrscher in Böhmen vom 10. bis 13. Jahrhun¬dert, Nachrichten der Giessener Hochschulgesellschaft 35 (1966), s. 131-153.
Graus F, Necrologium Bohemicum – Martyrologium Pragense a stopy nekosmovského pojetí českých dě¬jin, Československý časopis historický 15 (1967), s. 789-810.
Graus F., Adel, Land und Herrscher, 1966.
Graus F., Dějiny venkovského lidu v Čechách v době předhusitské, I. (od 10. stol. do první poloviny 13. stol.), Praha 1953.
Graus F., Dějiny venkovského lidu v době předhusitské I., Praha 1953
Graus F., Deutsche und sla¬wische Verfassungsgeschichte? Historische Zeitschrift 197 (1963), s. 265-317.
Graus F., Die Nati¬onalbildung der Westslawen im Mittelalter, Sigmaringen 1980.
Graus F., Raně středověké družiny a jejich význam při vzniku států ve střední Evropě, Československý časopis historický 13 (1965), s. 1-18.
Graus F., Über die sogenante germanische Treue, Historica 1 (1959), s. 71-121.
Graus F., Verfassungsgeschichte des Mittelalters, Historische Zeitschrift 243 (1986), s. 529-589.
Graus F., Volk, Herrscher und Heiliger im Reich der Merowinger, Praha 1965.
Habernas J., Strukturální proměna veřejnosti, Praha 2000.
Hanzal J., Cesty české historiografie 1945–1989, Praha 1999.
Hellmann M., Herrschaftliche und genossenschaftliche Elemente in der mittealterlichen Verfassungsgeschichte der Slawen, Zeitschrift für Ostforschung 7 (1958), s. 321-338.
Herrmann J., Verterritorialisierung und Ethnogene¬se im mittleren Europa zwischen Völkerwanderungeszeit und Mittelalter. Fakten und Thesen, [w:] Typen der Ethnogenese unter besonderer Berücksichtigung der Bayern 2, Wien 1990, s. 221-233.
Hoření B., František Graus: Osobnost poznamenaná dobou?, [w:] Historie ve dvacátém století, I. Franti¬šek Graus, Plzeň 2009.
Hroch M., Třeštík D., Feudalismus v pojetí O. Brunnera, Československý časopis historický 8 (1960), s. 710-717.
Hrubý K., Zkušenost omylu. Nesnadná cesta profesora Františka Grause z ideologického zajetí, Soudobé dějiny 11 (2004), č. 3, s. 61-82.
Iwańczak W., Tropem rycerskiej przygody (Wzorzec rycerski w piś¬miennictwe czeskim XIV wieku), Warszawa 1985.
Jan L., Česká a moravská šlechta ve 13. a 14. století – otázky zro¬du a kontinuity, [w:] Šlechta v proměnách věků, ed. T. Knoz, J. Dvo¬řák, Brno 2011, s. 38-62.
Jan L., K počátkům české šlechty. Družina, beneficium, pozemkové vlastnictví, [w:] Šlechta, moc a reprezentace ve středověku. Colloquia mediaevalia Pragensia 9, edd. M. Nodl, M. Wihoda, Praha 2007, s. 45-52.
Jan L., Vznik zemského soudu a správa středověké Moravy, Brno 2000.
Janoušek B., Prožitek emigrace u Františka Grause, Dějiny a současnost 24 (2002), č. 3, s. 34- 36.
Jörg J., Anmerkungen zum Staat des frühen Mittelalters: Die Kontraverse zwischen Johan¬nes Fried und Hans-Werner Goetz, [w:] Akkulturation (Ergänzungsbände zum Reallexikon der germanischen Altertumskunde 41), Berlin–New York 2004, s. 504-509.
Kalan¬dra Z., České pohanství, Praha 1947.
Kavka F., Ohlédnutí za padesáti lety ve službě čes¬kému dějepisectví, Praha 2002.
Klápště J., Nesnadný návrat profesora Františka Grause, Dějiny a současnost 24 (2002), č. 3, s. 37-38.
Klápště J., Proměna českých zemí ve středově¬ku, Praha 2005.
Kopal P., Neznámý známý rod. Pokus o genealogii Vršovců, Sborník archivních prací 51 (2001), s. 3-84.
Kopeček M., Hledání ztraceného smyslu re¬voluce. Zrod a počátky marxistického revizionismu ve střední Evropě 1953–1960, Praha 2009.
Kostlán A. František Graus, [w:] Sto českých vědců v exilu, ed. S. Štrbáňová, A. Kostlán, Praha 2011.
Kostlán A., Druhý sjezd československých historiků (5.–11. října 1947) a jeho místo ve vý¬voji českého dějepisectví v letech 1935–1948, Praha 1993.
Kroeschell K., Die Sippe im germanischen Recht, Zeitschrift der Savigny-Stiftung für Rechtsgeschichte. Germanistische Abteilung 73 (1956), s. 1-25.
Krzemieńska B., Třeštík D., Hospodářské základy raně středověkého státu ve střední Evropě (Čechy, Polsko, Uhry v 10. - 11. století), Hospodářské dějiny 1 (1978), s. 149-225.
Kuhn H., Die Grenzen der germanischen Gefolgschaft, Zeitschrift der Savigny-Stiftung für Rechtsgeschichte. Germanistische Abteilung 73 (1956), s. 1-83.
Macek J., Česká středověká šlech¬ta, Praha 1997.
Macek J., Zemřel František Graus (14.12.1921–1.5.1989), Český časopis historický 88 (1990), s. 201-208.
Malý K., K počátkům crimen laese maiestatis v Čechách – vyšehradský proces z roku 1130, Královský Vyšehrad III., 2007.
Mayer T., Die Ausbildung der Grundlagen des moderen deutschen Staates, Historische Zeitschrift 159 (1939), s. 457-487.
Mendl B., Hospodářské a sociální poměry v městech pražských v letech 1378–1434, Český časopis historický 22 (1916), s. 54-57
Mendl B., Sociální kri¬ze měst ve století čtrnáctém, Český časopis historický 30 (1924), s. 35-73
Měřínský Z., České země od příchodu Slova¬nů po Velkou Moravu I.–II., Praha 2002–2006.
Mitteis H., Lehnrecht und Staatsgewalt. Untersuchengen zur mittelalterlichen Verfassungs-geschichte, Weimar 1933.
Müller B.K., Evropa a občanská společnost. Projekt evropské iden¬tity, Praha 2008.
Nodl M., Dějepisectví mezi vědou a politikou, Praha 2007.
Novotný V., České dějiny I., Praha 1912. II., Praha 1913, zejm. 669 n.. III., Praha 1928,
Nový R., Dvojí redakcje Kosmovy Kroniky Čechů, Acta Universitatis Carolinae – Philosophica et Historica 2 (1981), s. 93-123.
Nový R., K počátkům feudální monar¬chie I. (Sigillum commune regni), Časopis Národního muzea řada historická 145 (1976), s. 144 -164.
Nový R., K počátkům feudální monarchie v Čechách (K počátkům českého znaku), Časopis Národního muzea řada historická 147 (1978), s. 147-171.
Nový R., Organizace a vývoj mincovnictví ve 13. století do měnové reformy Vác¬lava II., Sborník archivních prací 24 (1974), s. 366-425.
Nový R., Přemyslovský stát 11. a 12. století, Praha 1972.
Patočka J., Kacířské eseje o filosofii dějin, Praha 1990.
Pauk M.R., Działalność fundacyjna możnowładztwa czeskie¬go, Kraków–Warszawa 2000.
Pleszczyński A., Sobiesław I – rex Ninivitarum. Książe czeski w walce z ordynariuszem praskim Meinhardem, biskupem Rzeszy, [w:] Monarchia w średniowieczu – wła¬dza nad ludźmi, władza nad terytorium. Studia ofiarowane Profesorowi Henrykowi Samsonowi¬czowi, J. Pysiak, A. Pieniądz, M.R. Pauk, Warszawa–Kraków 2002, s. 125-138.
Přehled československých dějin („Maketa”) I. (do roku 1848), Praha 1958.
Přemyslovci. Budování českého státu, eds. P. Sommer, D. Třeštík, J. Žemlička, Praha 2009.
Přibáň J., Právní symbolismus. O právu, čase a evrop¬ské identitě, Praha 2007.
Prinz F., Heiligenkeit und Adelsherrschaft im Spiegel merowingischer Hagiographie, Histo-rische Zeitschrift 204 (1967), s. 529-544.
Prinz F., Mediävistische Probleme im deutsch-tschechischen Dialog. Aspekte und Forschungsfortschritte der letzen 30 Jahre, přednáška 1976.
Prinz F., Nation und Heimat, München 2003.
Proměny diskursu české marxistické historiografie 20. století, ed. B. Jiroušek, České Budějovice 2008.
Russocki S., Protoparlamentaryzm Czech do początku XV wieku, Warszawa 1973.
Russocki S., Vznik vládního systému a způsob panování v patriarchálních monarchiích střední Evropy, Československý časopis historický 28 (1980), s. 399-413.
Scheidmüller B., Zwischen Gott und den Getreuen, Frühmittelalterliche Studien 36 (2002), s. 193-224.
Schlesinger W., Die böhmischen Länder in der Geschich¬te der deutschen Ostbewegung, [w:] Zwischen Frankfurt und Prag, München 1963, s. 29-53.
Schlesinger W., Beiträge zur deutschen Verfassungsgeschichte des Mittelalters, Band I., Göttingen 1963, s. 286-334.
Schlesinger W., Herrschaft und Gefolgschaft in der germanisch-deutschen Verfassungs-geschichte, Historische Zeitschrift 176 (1953), s. 225-275.
Schlesinger W., Randbemerkungen zu drei Aufsätzen über Sippe, Gefolgschaft und Treue, [w:] Alteuropa und die moderne Gesellschaft, Göttingen 1961, s. 11-59.
Sedláček A., Gedanken über den Ursprung des böhmisch - mährischen Adels, VKČSN 1890, třída filos.-hist.- jazykozpytná, s. 229-245.
Seibt F., Bohemica. Probleme und Literatur seit 1945, München 1970.
Seibt F., Land und Herrschaft in Böhmen, Historische Zeitschrift 200 (1965), s. 284-315.
Siedlung und Verfassung Böhmens in der Früzeit, hg. von F. Graus, H. Ludat, Wiesbaden 1967.
Slavík J., Vznik českého národa 1. Národ v době družinné, Praha 1946.
Šmahel F., Nalézání, setkávání a míjení v životě jednoho medievis¬ty, Praha 2009.
Šmahel F., Závěrečný projev na IX. sjezdu českých historiků, Český časopis historický 105 (2007), s. 113-121.
Sommer P., Duchovní svět raně středověké české společnosti, [w:] Svatý Vojtěch, Čechové a Evropa, red. D. Třeštík, J. Žemlič¬ka, Praha 1998, s. 133-166.
Sommer P., Svatý Prokop. Z počátků českého státu a církve, Praha 2007.
Stobiecki R., Historia pod nadzo¬rem: spory o nowy model historii w Polsce (II połowa czterdziestych – początek lat pięćdzie¬siątych), Łódź 1993.
Třeštík D., „Trh Moravanů” – ústřední trh Staré Moravy, Československý časopis historický 21 (1973), s. 869- 894.
Třeštík D., České dějiny a čeští historikové po 17. listopadu, Český časopis historický 88 (1990), s. 106- 118.
Třeštík D., Kristián a václavské legendy, Acta Universitatis Carolinae Philosophica et His¬torica 2 (1981), s. 45-91.
Třeštík D., Mír a dobrý rok. Státní ideologie raného přemyslovského stá¬tu mezi křesťanstvím a „pohanstvím”, Folia Historica Bohemica 12 (1988), s. 23-45.
Třeštík D., Počátky Přemyslovců, Praha 1997.
Třeštík D., Přemyslovská hradiště a služebná orga¬nizace přemyslovského státu, Archeologické rozhledy 17 (1965), s. 624-655.
Třeštík D., Proměny české společnosti ve 13. století, Folia Historica Bohemica 1 (1979), s. 131-154.
Třeštík D., Žemlička J., O modelech vývoje přemyslovského státu, Český časopis historický 105 (2007), s. 122-164.
Vaněček V., Prvních tisíc let…, Praha 1949
Vaněček V., Základy právního postavení klášterů a klášterního velkostatku ve starém českém státě (12.-16. stol.), část 1, Zakladatelská práva, Praha 1933. část 2, Pozem¬ková vrchnost. Imunita hospodářská, Praha 1937. část 3, Imunita soudní, Praha 1939.
Vaníček V., „Středověká modernizace” jako koncept strukturální proměny pro středovýchodní Evropu, [w:] Dynamika przemian społecznych i religijnych w śred¬niowieczu (III. Kongres mediewistów polskich, 2008), Warszawa 2011, s. 11-37.
Vaníček V., Gesta „Dei” per Bohemos (Příspěvek k typologickému zařazení a politické roli iracionální kon¬cepce výkladu českých dějin v kontextu sociálních a duchovních proměn do roku 1953), [w:] Věda v Československu v letech 1945–1953, Univerzíta Karlova a Akademie věd České republiky, Praha 1999, s. 377-400.
Vaníček V., Krá¬lovská hodnost jako nástroj modernizace a politického vlivu Přemyslovců ve 13. století, [w:] Moc a její symbolika ve středověku, Colloquia mediaevalia Pragensia 13, Praha 2011, s. 41-92.
Vaníček V., Legitimita a historiografie, Soudobé dějiny 8 (2001), s. 119-126.
Vaníček V., Předpoklady a formování šlech¬tické „obce českého království” (zemské obce), Mediaevalia Historica Bohemica 1 (1991) (konference 1988), s. 13-55.
Vaníček V., Soběslav I., Praha 2007.
Vaníček V., Sociální mentalita české šlechty: uroze¬nost, rytířství, reprezentace (Obecné souvislosti, pojetí družiny, „modernizační” trend), Šlechta, moc a reprezentace ve středověku. Colloquia mediaevalia Pragensia 9, edd. M. Nodl, M. Wihoda, Praha 2007, s. 141-188.
Vaníček V., Spiritualizace étosu šlechty: miles Chris¬tianus, militia Dei (K strukturální typologii starých elit), [w:] Světci a jejich kult ve středově¬ku, Praha 2006, s. 83-107.
Vaníček V., Strukturální proměna české státnosti ve starším středověku, [w:] VII. sjezd českých historiků, Praha 24.-26. září 1993, Praha 1994, s. 127-151.
Vaníček V., Strukturální vývoj sociálních elit v českých zemích do roku 1310 (základní vývojové tendence, metodologické souvislosti), [w:] Genealogia – stan i perspektywy badań, Toruń 2003, s. 233-300.
Vaníček V., Velké dějiny zemí Ko¬runy české II.–III, Praha–Litomyšl 2000–2002.
Vykypěl B., Studie k šlechtickým titulům v germánských, slovanských a baltských jazycích, Praha 2011.
W. Schle¬singer,, Beiträge zur deutschen Verfassungsgeschichte des Mittelalters, Band I., Göttingen 1963, s. 9-52.
Wihoda M., Kníže a jeho věrní. Kosmas o světě předků a uroze¬ných, [w:] Šlechta, moc a reprezentace ve středověku. Colloquia mediaevalia Pragensia 9, edd. M. Nodl, M. Wihoda, Praha 2007, s. 11-29.
Wihoda M., Morava v době knížecí, Praha 2010.
Wihoda M., Privatisierung im 13. Jahrhundert? Die tschechische Mediävistik und die Interpretation der Přemyslidenzeit, Bohemia 47 (2006– 2007), s. 172-183.
Wihoda M., Sněmy Čechů, [w:] Šlechta v proměnách věků, ed. T. Knoz, J. Dvo¬řák, Brno 2011, s. 17-37.
Wolfram H., Frühes Königtum, [w:] Das frühmittelalterliche Königtum (Ergänzungsbände zum Reallexikon der germanischen Altertumskunde 49), Berlin–New York 2005, s. 42- 64.
Wolfram H., Politická mapa střední Evropy v první polovině 11. století, [w:] Svatý Prokop. Čechy a střední Evropa, ed. P. Sommer, Praha 2006, s. 15-25.
Žemlička J., „Duces Boemanorum” a vznik přemyslovské mo¬narchie, Československý časopis historický 37 (1993), s. 697-721.
Žemlička J., „Omnes Bohemi”: Od svatováclavské pečeti ke středověké šlechtě, Mediaevalia Historica Bohemica 3 (1993), s. 111-133.
Žemlička J., Čechy v době knížecí, Praha 1997.
Žemlička J., České 13. století: priva¬tizace státu, Český časopis historický H 101 (2003), s. 509-540.
Žemlička J., Vyšehrad 1130: soud, nebo inscenace? (K nekosmovskému pojetí českých dějin), [w:] Husitství – reformace – renesance. Sborník k 60. narozeninám Františka Šmahela, red. J. Pánek, M. Polívka, N. Rejchrtová, Praha 1994.
Zernack K., František Graus (1921–1989), Jahrbücher für Geschichte Osteuropas 38 (1990), s. 316-319.
Zháněl S., Jak vznikla staročeská šlechta, Praha 1935.