The paper acquaints the reader with the subject of social support and summarizes research in this field in the Czech Republic and Slovakia. Introducing the issues of gifted, twice-exceptional and underachieved children, the paper also points at the broad range of research possibilities in future. There is also a list of literature related to given phenomena.
CS
Příspěvek seznamuje čtenáře s tématem sociální opory a shrnuje uskutečněné výzkumy v této oblasti v České republice a na Slovensku. Dále poukazuje na mimořádně širokou paletu možností další vědecké činnosti tím, že stručně uvádí do problematiky nadaných, dvakrát výjimečných a školsky podvýkonných dětí. To vše s přehledem literatury, která by měla zájemce o dané jevy dovést k hlubšímu poznání.
The article presents an overview of important knowledge regarding metacognition and its relation to exceptional giftedness. Basic aspects of metacognition are defined and briefly described in accordance with the historical development and current notions of this construct. The following text deals with how much gifted children differ from typical population in particular aspects of metacognition (declarative, procedural, etc.). Part of the article is dedicated to a concise delimitation of exceptional giftedness, mainly in view of the shift in expert opinions concerning the nature of this construct: from the classic Terman´s conception, in which giftedness was defined solely as based on exceptional results in standardized IQ tests, to more modern approaches, which take into account also other cognitive achievements, and to a certain extent even non-intellectual factors such as motivation or creativity. The next part of the study therefore focuses on the significance of metacognition for giftedness viewed as “developing expertise”, which is the conception associated mainly with R. Sternberg. Finally, there is an outline of some implications for assessment and for psycho-educational practice.
CS
Článek přináší přehled významných poznatků týkajících se metakognice a jejího vztahu k mimořádnému nadání. Vymezeny a stručně popsány jsou základní aspekty metakognice, v souladu s historickým vývojem i s aktuálním pojetím tohoto konstruktu. Následně se text zabývá tím, nakolik se podle reprezentativních zahraničních empirických výzkumů v jednotlivých aspektech metakognice (deklarativních, procedurálních aj.) odlišují nadané děti od běžné populace. Část článku je věnována i stručnému vymezení mimořádného nadání, zejména s ohledem na posun v odborných názorech na povahu tohoto konstruktu: od klasického Termanova pojetí, v němž bylo nadání definováno výhradně na základě mimořádných výsledků dosažených ve standardizovaných inteligenčních testech, k modernějším přístupům, které zohledňují i jiné kognitivní výkony a do jisté míry i mimointelektové faktory, jakými jsou motivace či tvořivost. Další část studie je proto zaměřena na význam metakognice pro nadání chápané jako „rozvíjející se expertnost“, což je pojetí spojené zejména se jménem R. Sternberga. Na závěr jsou shrnuty některé implikace pro diagnostiku a pedagogicko- psychologickou praxi.
Objectives. The aim of this study was to develop a new parental rating scale for identification of intellectually gifted preschoolers (4 to 6 years of age). This new scale, the Preschooler’s Ability Rating Scale (PARS), consists of two parts – PARS-PRE, which follows the principle of precocity and inquires about the age at which giftedness-relevant behavior appeared for the first time; and PARS-CUR, which focuses on the current level of abilities. Participants and setting. In total, 263 Czech mothers and 90 children participated in the main study. Hypotheses. PARS will have a two-dimensional structure corresponding to its two parts. Both parts will significantly correlate with scores on the Woodcock-Johnson: International edition II (WJ IE II COG). Statistical analysis. 1. Item analysis; 2. Exploratory factor analysis; 3. Correlational analyses with WJ IE II COG; 4. ROC analysis to evaluate the specificity and sensitivity. Results. Factor analysis suggests a three-factor structure – two of the factors correspond to the scale’s original parts, and the third factor reflects early reading and counting (4 items from the precocity part). The diagnostic accuracy of the first two factors is similarly low (rPRE = .33, rCUR = .25), but substantially higher for the early reading/counting factor (rLIT = .52). Additionally, parental ratings are, in general, based more on children’s verbal abilities than their nonverbal abilities. Given the low criterial validity, the authors do not recommend utilizing the PARS scale in practical setting, however, the conclusions are useful for further development of similarly-minded scales. Study limitations. Only 90 children were administered the WJ IE II COG – the small sample size affects the precision of parameter estimates. The parentsʼ sample consists only of mothers.
CS
Cíle. Cílem studie bylo vytvoření nové posuzo-vací škály pro identifikaci nadaných předškolá-ků ve věku 4-6 let. Tato nová metoda, Preschoo-ler’s Ability Rating Scale (PARS), má dvě části. První je PARS-PRE, která vychází z principu předčasné zralosti a její položky se zaměřují na věk, ve kterém rodiče poprvé pozorovali určité projevy chování, které mohou souviset s nadá-ním. Druhá je PARS-CUR, která se zaměřuje na aktuální úroveň schopností.Vzorek. Do hlavní části studie bylo zapojeno celkem 263 matek a 90 dětí z České republiky.Hypotézy. Posuzovací škála PARS bude mít dvoudimenzionální strukturu odpovídající jejím dvěma částem. Obě části budou silně korelovat se skóry baterie Woodcock-Johnson: Internatio-nal edition II (WJ IE II COG).Analýzy. 1. Položková analýza; 2. Explorační faktorová analýza; 3. Korelace s WJ IE II COG; 4. ROC analýza ke stanovení specificity a sen-zitivity.Výsledky. Výsledky faktorové analýzy naznačují třídimenzionální strukturu – dva faktory odpoví-dající dvěma částem škály a třetí faktor tvořený 4 položkami části PARS-PRE, které se zaměřují na časné čtení a počítání. Diagnostická přesnost dvou hlavních faktorů je srovnatelně nízká (rPRE= .33, rCUR = .25), výrazně vyšší je u třetího fak-toru (rLIT = .52). Dá se říci, že obecně je rodi-čovské hodnocení více založeno na verbálních schopnostech dítěte než na těch neverbálních. S ohledem na nízkou kriteriální validitu nelze doporučit škálu PARS pro využívání v praxi, závěry mohou být nicméně užitečné při vývoji podobně zaměřených nástrojů v budoucnu.Limity. Baterie WJ IE II COG byla administro-vána pouze 90 dětem – takto malý vzorek ovliv-nil přesnost odhadu parametrů. Do rodičovské-ho hodnocení škálou PARS se zapojily pouze matky.
JavaScript is turned off in your web browser. Turn it on to take full advantage of this site, then refresh the page.