Časový rozdiel, ktorý delí knihu Červený šašo Aleksandra Błażejowského a jej slovenský preklad v podaní Tomáša Horvátha je 89 rokov. Originál z dnešného pohľadu obsahuje niekoľko archaických prvkov na rôznych rovinách. V predloženom článku sa venujeme analýze archaizmov výlučne na lexikálnej úrovni, pričom cieľom článku je zistiť, či sa prekladateľ snažil zachovať (hľadiac dnešnou optikou) zastaraný štýl románu. Okrem toho, že v knihe sa vyskytlo niekoľko historizmov (dorożka), v článku uvádzame príklady slov, ktoré dnešná poľská lexikografia definuje ako zastarané, no vo Varšavskom slovníku, ktorý vznikol v rovnakom čase ako Červený šašo, sú uvedené heslá bez kvalifikátora ako neutrálne (zaambarasowany). Všetky príklady prekladateľ zastúpil neutrálnymi slovenskými slovami, no na druhej strane uplatnil metódu kompenzácie: na miestach, kde poľský originál používa neutrálne slová, vhodne vsunul slová zastarané. Viditeľná je tendencia autora používať knižné slová (skanúť, skyva chleba), čo nás privádza k teórii, že práve knižnými slovami chcel prekladateľ dosiahnuť dojem zastaranosti textu. Prekladateľ však nebol dôsledný, jeho stratégiu narúša uplatnenie hovorových slov na nevhodných miestach.
EN
The time span that divides the novel Czerwony Błazen (Red Clown) written by Aleksander Błażejowski, from the Slovak translation by Tomáš Horváth, is 89 years. The original version contains several archaic features on multiple levels. This article concerns with the analysis of the archaic features solely on the lexical level. The aim of the analysis is to find out if the translator has tried to maintain the archaic character of the novel (archaic from today’s point of view). There are several historical oddities in the novel (Dorożka). In the article, there are examples of the words that contemporary Polish lexicography considers archaic, even though the Dictionary of Warsaw, compiled in the same period as the novel Red Clown, recognizes the same words as neutral. All those archaic examples were substituted by neutral Slovak words by Tomáš Horváth. On the other hand, the translator used the method of compensation — where the Polish original text contains neutral words, in the Slovak translation archaic Slovak expressions were used. It is clearly visible that the translator tends to choose bookish expressions (skanúť, skyva chleba), which leads to the theory that he has planned to achieve the impression of an archaic text by using the bookish expressions. Nevertheless, the translator has not been consistent and his translation strategy is violated by informal, spoken words at unsuitable places.
The article deals with the concepts of colloquial-standard Czech, everyday Czech and common Czech. The concept of the standard Czech and its norm is analysed in more detail; this analysis is used also as a starting point for the evaluation of words from the point of view of their (non-)standardness. The paper criticises the broad definition and use of the qualifier kolokviální, used for the units of the spoken informal language in the article by P. Kochová and Z. Opavská devoted to the preparation of the Academic Dictionary of the Contemporary Czech. Instead of the qualifier colloquial delimited in this way, the author proposes – on the data of univerbation units, loanwords and new meanings – to use both the qualifier non-standard and the newly more narrowly delimited qualifier colloquial, which would correspond to the qualifier colloquial-standard in the existing dictionaries. The article arrives to the conclusion that the conception of P. Kochová and Z. Opavská would disrupt the integrity of the standard Czech, because with their broadly delimited qualifier colloquial non-standard words would enter into the standard Czech.
CS
Článek pracuje s pojmy hovorová, běžně mluvená a obecná čeština. Podrobněji se zabývá pojmem spisovná čeština a její norma, což je východiskem při hodnocení slov z hlediska spisovnosti a nespisovnosti. Příspěvek kritizuje širokou definici i užívání kvalifikátoru kolokviální, který se používá pro jednotky mluveného neformálního jazyka v článku P. Kochové a Z. Opavské při přípravě Akademického slovníku současné češtiny. Místo takto vymezeného kvalifikátoru kolokviální se navrhuje na konkrétním materiálu (univerbizáty, slova cizího původu, nové významy) užívat jednak kvalifikátoru nespisovný, jednak nově úžeji vymezeného kvalifikátoru kolokviální, který odpovídá kvalifikátoru hovorový (spisovný) v dosavadních slovnících. Článek dochází k závěru, že pojetí P. Kochové a Z. Opavské by narušilo integritu spisovné češtiny, protože by se s jejich široce vymezeným kvalifikátorem kolokviální do spisovné češtiny dostala nespisovná slova.
JavaScript is turned off in your web browser. Turn it on to take full advantage of this site, then refresh the page.