The article presents an interpretation of two rows of Romanesque paintings depicting Přemyslid dukes in the Rotunda of St Catherine at the castle in Znojmo that date roughly from 1086–1158. First, the author notes that there is nothing to support the claim that the dukes depicted without cloaks are subordinate to the dukes portrayed with cloaks and therefore must be Moravian dukes subordinate to the rulers in Prague or they are young or not yet adult Přemyslids — a claim that is firmly embedded in the literature and that has formed the basis of almost every attempt to interpret the paintings. The author also points out that many researchers, in their efforts to identify the dukes, have somewhat loosely mixed up the chronological order of individual rulers, duplicated some Přemyslids, or, conversely, purposefully excluded other noblemen. Attempts to interpret the paintings in the Znojmo Rotunda, however, have never fully made use of the official catalogue of Bohemian dukes, a list of noblemen in Prague that became the main axis around which memory of the Přemyslid monarchy was based. The list was already being maintained in the 11th and 12th centuries and it was on the basis of this catalogue that the order of dukes in official documents was calculated. Adalbert, a Přemyslid who became Archbishop of Salzburg in 1168, reportedly even took the catalogue with him to the Alps region. If a catalogue of Bohemian dukes was able, in the hands of a Přemyslid, to reach the Salzburg diocese, it is highly unlikely that this keystone to remembering the past and the identity of the Přemyslid dynasty that contained a list of its sovereigns, from the mythical Přemysl the Ploughman up to the current ruler at the time, could not also have been present in Znojmo in the 12th century and had a fundamental influence on the programme of monarchical wall-paintings in the rotunda of the dukes’ castle there. If we follow the simplest order in which the dukes are depicted and project the official catalogue of Bohemian rulers onto two series of Přemyslids (see figures 7, 8, and the appendix), no interpretative clash arises. On the contrary, the official catalogue, with King Vratislav II (21st in order), corresponds perfectly to the sequence of images, where the only king depicted is also in the 21st position along from Přemysl the Ploughman. If this interpretation is correct, the paintings can be dated as having originated in 1140–1158.
CS
Článek se věnuje interpretaci dvou pásů románských maleb zachycujících přemyslovská knížata v hradní rotundě sv. Kateřiny ve Znojmě rámcově datovaných do let 1086–1158. Autor zde předně poukazuje na naprostou neopodstatněnost tvrzení zakořeněného v literatuře, ze kterého vycházely víceméně všechny snahy o interpretaci tohoto cyklu, předpokladu, že knížata bez plášťů jsou podřízena knížatům s plášti, tudíž musí jít o moravská knížata podřízená pražským vládcům, či o mladé, případně nedospělé Přemyslovce. Dále upozorňuje na to, že mnozí badatelé při svých snahách o identifikaci knížat přistoupili k dosti svévolnému porušování chronologické posloupnosti jednotlivých vládců, zdvojování některých Přemyslovců, nebo naopak účelovému vylučování jiných panovníků a že ve snahách o interpretaci maleb znojemské rotundy nikdy nebyl jako celek použit oficiální katalog českých knížat. Tento seznam pražských vládců byl základní paměťovou osou přemyslovské monarchie. Veden byl již v 11. a 12. století a podle tohoto katalogu se dopočítávalo pořadí knížat v listinách. Dokonce Přemyslovec Vojtěch/Adalbert si podle všeho tento katalog odvezl do alpských zemí, když se zde roku 1168 stal salcburským arcibiskupem. Jestliže se katalog českých knížat mohl prostřednictvím Přemyslovců dostat až do salcburské diecéze, lze pochybovat o tom, že by tato páteř paměti a identity přemyslovské dynastie s výčtem panovníků od mýtického Přemysla Oráče až k aktuál- nímu vládci chyběla ve 12. století ve Znojmě a zásadně neformovala program nástěnného monarchického cyklu v rotundě tamního knížecího hradu. Pokud se budeme držet té nejjednodušší posloupnosti vyobrazených panovníků a promítneme-li oficiální katalog českých knížat do dvou pásů přemyslovského cyklu, nevyvstane před námi žádná interpretační kolize. Ba naopak oficiální katalog s králem Vratislavem II. (21. v pořadí) naprosto koresponduje s vyobrazenou řadou knížat, v níž je jediný zpodobněný král taktéž právě 21. v pořadí od Přemysla Oráče. Pokud by nabízená interpretace byla oprávněná, spadal by vznik maleb do let 1140–1158.
JavaScript is turned off in your web browser. Turn it on to take full advantage of this site, then refresh the page.