У статті представлено ментальні мапи як один із способів унаочнення матеріалу та шляхів покращення якости знань студентів на заняттях УМІ у Вроцлавському університеті. Запропоновано результати авторського досвіду щодо створення й використання мап для потреб дистанційного навчання польськомовних студентів-україністів під час пандемії covid-19. На підставі результатів анкетування останніх стверджено необхідність запровадження та активного застосування візуальних технологій у царині викладання УМІ, що дозволить як оптимізувати процес викладання мови, так і збільшити власний творчий вклад студента у процес її засвоєння.
EN
The article presents mind maps as one of the ways to visualize the material and improve the quality of students' knowledge at Ukrainian as a foreign language lessons at the University of Wroclaw. The results of the author's experience in creating and using mind maps are proposed. They have served as a tool of distance learning of Polish-speaking students at the discipline of Ukrainian Studies during the covid-19 pandemic. Based on the results of the survey of the latter, it is argued that there is a necessity to introduce and actively use visual technologies in the field of teaching Ukrainian as a foreign language, which will allow both optimizing the process of teaching a language and increasing the student's own creative contribution to the process of mastering it.
PL
W artykule omówiono mapy mentalne jako jednego ze sposobów wizualizacji materiału I podniesienia poziomu oraz jakości stanu wiedzy studentów na zajęciach z języka ukraińskiego jako obcego na Uniwersytecie Wrocławskim. Zaprezentowano w nim wyniki autorskiego doświadczenia dotyczącego stworzenia oraz wykorzystania map na potrzeby zdalnego nauczania polskojęzycznych studentów-ukrainistów podczas pandemii covid-19. Na podstawie rezultatów ankietowania studentów stwierdzono konieczność wprowadzenia oraz aktywnego wykorzystania technologii wizualnych w dziedzienie nauczania języka ukraińskiego jako obcego. Pozwoli to zarówno na optymalizację procesu nauczania języka, jak i na zwiększenie wkładu twórczego studenta w procesie jego akwizycji.
Поняття «візуального» у літературознавстві включає в себе опис зображення каналів сприйняття представлених у різних формах. Тексту властива візуальність на рівні змісту, але і разом з тим завдяки його символічній, знаковій системі. Філологи віддавна висловлюють думку про «візуальну» здатність мови, а художня література виокремлює існування таких зображальних форм мистецтва як пейзаж, портрет та скульптура. Очевидно, що невпинна зацікавленість категорією візуальності обумовлена сучасними видами комунікації. Метою даної статті є огляд деяких аспектів категорії візуальності, її сучасного стану дослідження, та специфіку її представлення в художніх творах представників епохи модернізму. Категорія візуальності охоплює широкий спектр понять, таких як креолізованні тексти, деякі семіотичні дослідження, інтермедіальність, іконічні тексти, теорія екфразису та гіпотипозису. Встановлено, що «ескалація» ролі зображення, привела до необхідності виділення в межах сучасної лінгвістичної науки поняття «візуальності». Візуальне мислення трактується, як вид некласичної раціональності. На даний момент філологам відомо широке коле понять, які містять в собі термін «візуальний». Наприклад: візуальна культурологія, візуальна політологія, візуальна соціологія, візуальна антропологія, теорія візуальних комунікацій. З’ясовано, що в добу модерну, акценти на невловимості, таємничості, загадковості, нерозшифрованості внутрішнього смислу посилилися. Вважалося, що всі посилання, придатні для сприйняття людським оком – це шифр, який приховує вічно існуючу ідею. Такий візуальний виклад дає можливість реципієнтові зрозуміти суть твору на інтуїтивному рівні. Символізм був невід’ємною частиною стилістики модерну. Для оптимального дослідження візуального був використаний гіпотетично-дедуктивий метод, щоб ознайомитися з існуючим на даному етапі розвитку матеріалами. Модернізм – це сукупність художніх напрямів в мистецтві другої половини дев’ятнадцятого – середини двадцятого століття. Його прихильники схилялися до думки, що формами життя в ХХ ст. вичерпали себе, а епохи, які було прийнято вважати успішними для реалізму, насправді були епохами занепаду. Нові літературні явища того часу найменували модернізмом, почалися пошуки позитивних ідеальних образів, на противагу руйнації суспільної думки та кризі яка появилася на місці минулих ідей. Модернізм став змішанням двох опозицій візуального та письмового тексту.
EN
The concept of “visuality” describes the image of the channels of perception presented in different forms. The text has visual features, due to the content, but also due to its symbolic, sign system. Philologists have been dwelling on the idea of the “visual” ability of a language, by means of fiction, which singles out the existence of pictorial art forms such as landscape, portrait and sculpture. The great interest in the category of visualization is said to be because of modern types of communication. The aim of this article is to review some aspects of the category of visualization, in its current state and its representation in the art of the modernist’s era. The category of visualization covers a wide range of concepts, such as creolized texts, some semiotic studies, intermedialism, iconic texts, the theory of ekphrasis and hypotyposis. It was established that the “escalation” of the image role has led to the need to highlight the concept of “visuality” within modern linguistics. Visual thinking is interpreted as a kind of non-classical rationality. At the moment, philologists know a wide range of concepts that include the term “visual”. For example: visual culturology, visual political science, visual sociology, visual anthropology, the theory of visual communications. We found out, that the modernist era, puts emphasis on the elusiveness, the mystery, the enigma and on the undeciphered inner, so that the hidden meaning was increased. It was believed that all references suitable for perception by the human eye are codes that hide an eternally existing idea. Such a visual presentation allows the recipient to understand the essence of the work on an intuitive level. Symbolism was an integral part of modernism. For optimal study of visualsm, a hypothetical-deductive method was used to get acquainted with the existing materials at this stage of development. Modernism is a set of artistic trends in the art of the second half of the nineteenth – mid-twentieth century. Its supporters were inclined to believe that life forms in the twentieth century exhausted themselves, and the periods that were considered successful for realism were in fact epochs of decline. The new literary phenomenon of the time was called modernism, and the search for positive ideal images began, in contrast to the destruction of public opinion and the crisis that appeared in the place of past ideas. Modernism has destroyed all ties with traditional aesthetics and the ideals of the past. At the same time, the visual aspect of modernism became a mixture of two oppositions the visual and the written text.
JavaScript is turned off in your web browser. Turn it on to take full advantage of this site, then refresh the page.