Głównym celem artykułu jest zidentyfikowanie oraz ocena jakości relacji między nabywcami finalnymi na rynku usług turystycznych a społecznością lokalną. Cel ten zrealizowano na podstawie analizy literatury przedmiotu i wyników badań własnych, pozyskanych dzięki badaniom ankietowym. W artykule zweryfikowano również hipotezę badawczą mówiącą, iż płeć respondentów jest cechą różnicującą opinie na temat ich relacji z przedstawicielami społeczności lokalnej. Na podstawie wyników przeprowadzonej analizy wykazano, że w rozwoju turystyki na obszarach przyrodniczo cennych kluczową rolę odgrywa ilość i jakość relacji między społecznością lokalną a turystami, czyli elementy kapitału społecznego. Wyniki badań empirycznych wskazują na dysonans między pozytywnymi opiniami respondentów na temat mieszkańców a negatywnymi ocenami ich postaw wobec turystów, co może utrudniać budowanie trwałych relacji. Płeć w małym stopniu różnicuje opinie respondentów odzwierciedlające ocenę sposobów ich traktowania przez społeczność lokalną.
EN
The main purpose of the article is to identify and assess the quality of relations between final buyers in the market of tourist services and the local community. This goal is realised on the base of an analysis of the literature on the subject and the resultsof own research, obtained through surveys. In this article, the research hypothesis is verified that the gender of respondents is a feature differentiating opinions on their relationships with representatives of the local community. In the course of the conducted analysis, it is shown that in the development of tourism in areas of natural value the quantity and quality of relations between the local community and tourists play the key role, that is, the elements of social capital. The results of empirical research show a dissonance between the positive opinion of the respondents about the inhabitants and a negative assessment of their attitudes towards tourists, which may make it difficult to build lasting relationships. Gender slightly differentiates respondents’ opinions in terms of the assessment of how they are treated by the local community.
RU
Основная цель статьи – выявить и оценить качество отношений между ко- нечными покупателями на рынке услуг туризма и местным обществом. Этой цели достигли на основе анализа литературы по предмету и результатов собст- венного изучения, полученных благодаря опросам. В статье проверили также исследовательскую гипотезу, что пол респондентов – черта, дифференцирующая мнения насчет их отношений с представителями местной обществен- ности. На основе результатов проведенного анализа доказали, что в развитии туризма на территории, ценной с точки зрения природной среды, основную роль играют количество и качество отношений между местным обществом и туристами, т.е. элементы социального капитала. Результаты эмпирических исследований указывают диссонанс между положительными мнениями ре- спондентов насчет жителей и отрицательными оценками их поведения по отношению к туристам, что может затруднять формирование прочных отно- шений. Пол в небольшой степени дифференцирует мнения респондентов, от- ражающие оценку способов отношения к ним местным обществом.
Konsumpcja kolaboratywna należy do ciekawszych i najszybciej rozwijających się form zachowań współczesnych konsumentów, jednakże wiedza akademicka o uwarunkowaniach skłonności do uczestnictwa w konsumpcji kolaboratywnej jest bardzo fragmentaryczna. W artykule podjęto próbę częściowego wypełnienia tej luki przez odpowiedź na pytanie, czy indywidualnie mierzony poziom zaufania do obcych ludzi (jako główny element kapitału społecznego) jest powiązany ze skłonnością do uczestnictwa w różnych przejawach zjawiska. Odpowiedź została oparta zarówno na studiach literatury przedmiotu, jak i na wstępnych wynikach badań empirycznych przeprowadzonych wśród polskich konsumentów.
EN
Collaborative consumption is one of the most interesting and fast growing forms of modern consumer behaviour; however, the academic knowledge on the factors leveraging collaborative consumption is very fragmented. This study aims at minimising this gap by answering the question: whether an individual level of trust towards strangers is associated with inclination to consume collaboratively. The answer to the question is based on a literature review as well as on an explorative empirical research.
RU
Совместное потребление относится к интереснейшим и быстрее всего развивающимся формам поведения современных потребителей, но академические знания обусловленностей склонности к участию в совместном по- треблении весьма фрагментарны. В статье предприняли попытку частично заполнить эту брешь, отвечая на вопрос, увязывается ли индивидуально измеряемый уровень доверия к незнакомым (как главный элемент социального капитала) со склонностью к участию в разных проявлениях этого явления. Ответ основан как на изучении литературы предмета, так и на предварительных результатах эмпирических исследований, проведенных среди польских потребителей.
Мета роботи – вивчити соціальний капітал та інтернаціоналізацію комерційних банків у Кенії, спираючись на концепцію інтернаціоналізації. Дизайн/Метод/План дослідження. У дослідженні було застосовано позитивістський філософський підхід та використано описовий дизайн досліджень у поперечному перерізі, націлений на керівників вищого та середнього рівня в комерційних банках Кенії. Дані були зібрані за допомогою структурованої анкети та проаналізовані за допомогою SPSS версії 22.0 як для описової, так і для випадкової статистики. Моделювання структурних рівнянь було використано для встановлення впливу соціального капіталу на інтернаціоналізацію комерційних банків у Кенії. Результати дослідження. Встановлено значний і позитивний взаємозв’язок між компонентами соціального капіталу: міжкультурною емпатією, міжособистісним впливом та дипломатією та інтернаціоналізацією комерційних банків. Практичне значення дослідження. Результати мають значні наслідки: По-перше, соціальний капітал має позитивні та статистично значущі взаємозв'язки з інтернаціоналізацією комерційних банків. По-друге, всі виміри соціального капіталу впливають на придбання знань на зовнішньому ринку та фінансових ресурсів. По-третє, використання соціального капіталу індивідів часто змінюється під час інтернаціоналізації. Оригінальність/Цінність/Наукова новизна дослідження. Новинка дослідження демонструє взаємодію менеджерів комерційних банків у Кенії щодо застосування соціального капіталу як процесу орієнтації на інтернаціоналізацію. Обмеження досліджень/Перспективи подальших досліджень. Дослідження сприяє вдосконаленню теорії розташування. Це відкриває шляхи для майбутніх досліджень, щоб встановити, наскільки соціальний капітал вигідний банкам, які вийшли на міжнародні ринки. Тип статті – емпіричний.
RU
Цель работи – изучить социальний капитал и интернационализацию коммерческих банков в Кении, основываясь на концепции интернационализации. Дизайн/Метод/План исследования. Использован позитивистский философский подход и описательный кросс-секционный дизайн исследования, ориентированный на руководителей высшего и среднего звена коммерческих банков Кении. Данные были собраны с использованием структурированной анкеты и проанализированы с использованием SPSS версии 22.0 как для описательной, так и для логической статистики. Моделирование структурных уравнений использовалось для определения влияния социального капитала на интернационализацию коммерческих банков в Кении. Результаты исследования. Результаты установили значительную и позитивную взаимосвязь между компонентами социального капитала: межкультурное сочувствие, межличностное влияние и дипломатия, а также интернационализация коммерческих банков. Практическое значение исследования. Результаты имеют важные последствия: во-первых, социальный капитал имеет положительную и статистически значимую связь с интернационализацией коммерческих банков. Во-вторых, все измерения социального капитала влияют на приобретение знаний о зарубежных рынках и финансовых ресурсов. В-третьих, использование социального капитала людей часто меняется в процессе интернационализации. Оригинальность/Ценность/Научная новизна исследования. Новизна исследования демонстрирует взаимодействие менеджеров коммерческих банков Кении по вопросам применения социального капитала как процесса ориентации на интернационализацию. Ограничения исследований /Перспективы будущих исследований. Исследование способствует развитию теории локации. Это открывает возможности для будущих исследований, чтобы установить, в какой степени социальный капитал приносит пользу банкам, которые вышли на международные рынки. Тип статьи – эмпирический.
EN
Purpose – tо study sought to delve into social capital and commercial banks' internationalization in Kenya drawing on the internationalization concept. Design/Method/Approach. The research adopted a positivist philosophical approach and used a descriptive cross-sectional research design targeting top and middle-level managers in Kenya's commercial banks. Data was collected using a structured questionnaire and analyzed using SPSS version 22.0 for both descriptive and inferential statistics. Structural Equation Modelling was used to establish the influence of social capital on commercial banks' internationalization in Kenya. Findings. The findings established a significant and positive relationship between the components of social capital: inter-cultural empathy, inter- personal impact and diplomacy, and commercial banks' internationalization. Practical implications. The results have significant consequences: Firstly, social capital has a positive and statistically significant relationship with commercial banks' internationalization. Secondly, all dimensions of social capital affect the acquisition of foreign market knowledge and financial resources. Thirdly, the use of individuals' social capital often changes during internationalization. Originality/Value. The study's novelty demonstrates the interaction of commercial banks' managers in Kenya on the application of social capital as an internationalization orientation process. Research Limitations/Future Research. The research contributes to the advancement of location theory. It opens avenues for future research to establish what extent social capital is beneficial to banks that have ventured into international markets. Paper type – empirical.
The text presents the problem of a Chinese-specific phenomenon known as guanxi. Their features and their connection with Confucianism were discussed. They emphasized their permanence and continuous presence in Chinese society, emphasizing their evolution after China adopted the principles of market economy. Also tried to look at guanxi in terms of social capital, showing elements connecting both phenomena. It has been noted that some researchers have a tendency to perceive guanxi in terms of negative social capital. This approach was considered as unauthorized as a result of Western ethnocentrism and pointed to the need to respect the cultural distinctiveness of the East and West. It has also been pointed out, that the interest in China and the role that guanxi play, especially in the sphere of economy, may be due to fears of Chinese domination, as well as the lack of understanding by the West that effective modernization based on other patterns is possible than those preferred in the Euro-Atlantic cultural circle.
RU
В тексте описывается проблема явления, характерного для Китая, известного как гуанси. Обсуждались их особенности и их связь с конфуцианством. Они подчеркнули их постоянство и постоянное присутствие в китайском обществе, подчеркнув их эволюцию после того, как Китай принял принципы рыночной экономики. Также пытался взглянуть на гуанси с точки зрения социального капитала, показывая элементы, соединяющие оба явления. Было отмечено, что некоторые исследователи склонны воспринимать гуанси с точки зрения отрицательного социального капитала. Этот подход считался несанкционированным в результате западного этноцентризма и указывал на необходимость уважения культурной самобытности Востока и Запада. Также было отмечено, что интерес к Китаю и роль, которую играет гуанси, особенно в сфере экономики, могут быть вызваны опасениями о китайском господстве, а также отсутствием понимания Западом того, что эффективная модернизация, основанная на возможны другие варианты, чем те, которые предпочтительнее в евроатлантическом культурном круге.
JavaScript is turned off in your web browser. Turn it on to take full advantage of this site, then refresh the page.