Objectives. The number of vaccination refusals is growing. A total of 1,291 vaccination refusals were recorded in Slovakia in August 2012. By August 2013, the number of refusals had risen to 2,595. The aim of this study is to investigate the issues and heuristics that play a role in parental decision-making on children’s vaccinations. Method. The authors conducted four focus groups among mothers of children under the age of 5 (N=34). The data were transcribed and analysed using qualitative analysis software and thematic analysis. Results. First-time mothers often reported being under pressure to make vaccination decisions within the stressful context of new-born check-ups. Under such conditions decision making is often subject to biases and driven by fear. In this paper, the heuristics that may play a role in the decision-making process are described. Discussion. Parents attempt to balance the potential risks of having their child vaccinated or not. Trust is another theme that tends to surface repeatedly in a system incapable of adequately dealing with questions related to vaccination safety. Conclusions. Vaccination is perceived to be a controversial medical intervention. Parents require assistance when deciding whether to vaccinate their child, especially in the form of clear, concise, balanced and empathetic discussion with paediatricians. Appropriate decision-making aids would also help the process.
SK
Problém. Počet odmietnutí očkovania na Slovensku rastie. Do augusta 2012 bolo zaznamenaných 1291 prípadov odmietnutia očkovania. Do augusta 2013 tento počet narástol na 2595 prípadov. Cieľom tejto štúdie je zmapovať témy a heuristiky, ktoré vstupujú do rozhodovacieho procesu rodičov o očkovaní ich detí. Metóda. Autori zrealizovali štyri fókusové skupiny s matkami malých detí do 5 rokov (N = 34). Dáta prepísali a analyzovali softvérom pre kvalitatívnu analýzu metódou tematickej analýzy. Výsledky. Matky prvého dieťaťa často uvádzali tlak urobiť rozhodnutie ohľadom vakcinácie v stresujúcom kontexte novorodeneckých prehliadok. V takýchto podmienkach matky siahajú po heuristikách v rozhodovaní a rozhodnutie robia pod vplyvom strachu. Autori popísali niekoľko heuristík, ktoré môžu zohrávať rolu v procese rozhodovania. Diskusia. Rodičia sa snažia vybalansovať potenciálne riziká očkovania ako aj neočkovania. Opakovane sa vynára téma dôvery v systém, ktorý často nie je schopný vhodným spôsobom odpovedať na otázky týkajúce sa bezpečnosti očkovania. Záver. Očkovanie vnímajú mnohé participantky ako kontroverznú medicínsku intervenciu. Rodičia potrebujú pomoc pri rozhodovaní o očkovaní svojich detí, najmä formou jasnej, stručnej, vyváženej a tiež empatickej diskusie s pediatrom. Pomôcť rozhodovaciemu procesu by mohli vhodné rozhodovacie pomôcky.
a1_The Czech Republic and its predecessor, Czechoslovakia, have a long-term tradition of immunization programmes, with a current coverage rate of 98-99%. Vaccination is mandated by law to all individuals living in the territory of the Czech Republic. In legal terms, a person who refuses to have their child vaccinated commits an administrative offence against public health. While many experts consider immunization as one of the greatest achievements of modern medicine, some members of Czech society do not regard compulsory vaccination as a clearly positive phenomenon. This paper focuses on parents’ critical perspectives on immunization in the Czech Republic. Its goal is to present the sociodemographic characteristics of parents with critical attitudes to immunization as well as the argumentative discourses they mobilize. The text is based on a questionnaire survey of parents who are active critics of immunization practice. The questionnaire was published at the website of Rozalio, a leading NGO that mobilizes parents against the practice of compulsory vaccination in the Czech Republic. 372 respondents participated in the survey. Open-ended questions were used to invite the parents to share their attitudes on vaccination and their motivations to refuse or critique the practice. The paper starts by presenting a sociodemographic profile of the parents who participated in the questionnaire survey. The quantitative data presented are not representative and rather provide us with general hints to better understand who the parents against vaccination are. The results indicate that critical debates on the practice of compulsory vaccination are primarily attended by better-educated women living in different parts of the Czech Republic. Subsequently, the central part of the analysis deals with the respondents´ answers to open-ended questions about their motivations to refuse/postpone vaccination. Three distinct ways the parents framed their critical attitudes to vaccination were identified in the analysis. The most salient frame, „biomedical discourse of risk“, exploited the concepts and principles of biomedicine but deviated from the dominant interpretation of immunization as public good, instead emphasizing related individual risks. As opposed to the concept of collective immunity as one of the pillars of general immunization policies and epidemiologic discourses, the parents emphasized the need to take an individual approach and personalize the risk. The second frame, „discourse of holistic health“, was much less salient. Referring to the principles of holistic medicine, it emphasized the role of lifestyle at the expense of medical control of the body. Finally, „activist discourse“ was another less frequently mentioned frame. It argued against vaccination as part of a more general critique of the ways the health care system operates and government interferes with individual freedoms.
CS
Československo resp. Česká republika má dlouholetou tradici v oblastech očkování, přičemž míra proočkovanosti v současné době dosahuje 98-99 %. Zákon zároveň ukládá povinnost podrobení se očkování všem jedincům žijícím na území České republiky. Z hlediska zákona je člověk, který odmítá očkování svého dítěte, v pozici občana/ky dopouštějící/ho se přestupku a ohrožující/ho ochranu veřejného zdraví. Přestože je mnoha odborníky/cemi očkování považováno za jeden z největších úspěchů medicíny, ne všichni členové/ky české společnosti nahlížejí na povinné očkování jako na jednoznačné pozitivum. Tento text se zaměřuje na problematiku kritiky očkování v České republice perspektivou rodičů, kteří takovýto postoj zaujímají. Cílem tohoto textu je představit sociodemografické charakteristiky rodičů, kteří se kriticky staví k očkování, a zároveň diskurzy, které při své argumentaci mobilizují. Text vychází z dotazníkového šetření mezi rodiči, kteří kriticky vystupují vůči praxi očkování. Dotazník byl umístěn na webových stránkách občanského sdružení Rozalio, které představuje nejvýraznější a největší organizaci sdružující rodiče kritické k praxi povinného očkování v ČR. Šetření se zúčastnilo 372 respondentů/tek. Rodiče v dotazníku dostali rovněž prostor vlastními slovy vyjádřit své postoje k očkování a důvody, které je vedly k jeho odmítání či kritice.
Vaccination has been presented as a probable solution to the ongoing pandemic of covid-19 and as such has been applied in the domestic context, and at the moment as a voluntary vaccination. However, there are a number of legal issues and implications associated with vaccination, and the present article seeks to bring at least some of these into focus. Attention is given to the nature of vaccination as a public administration and health service measure, prioritisation in the selection of persons for vaccination, the phenomenon of refusal to vaccinate, the public administration's vaccination campaign, the issue of distinguishing between vaccinated and unvaccinated in the imposition of various restrictions (and the related issue of discrimination on this basis), the legal possibility of compulsory vaccination, the related issue of conscientious objection and, finally, liability for harm caused by covid-19 vaccination. However, given its scope, the text is certainly not in any sense comprehensive.
CS
Očkování je označováno jako pravděpodobné řešení stále aktuální pandemie onemocnění covid-19 a jako takové je uplatňováno také v domácím kontextu, a to v současnosti jako očkování dobrovolné. S tímto očkováním však souvisí řada právních otázek a souvislostí, přičemž předložený článek usiluje o přiblížení alespoň některých z nich. Pozornost je věnována otázkám povahy očkování jako opatření veřejné správy a zdravotní služby, prioritizace při výběru osob k očkování, fenoménu odmítání očkování, očkovací kampaně veřejné správy, problematiky rozlišování mezi očkovanými a neočkovanými při ukládání různých omezení (a související otázce diskriminace na tomto základu), právní možnosti povinného očkování, navazující problematiky výhrady svědomí a konečně odpovědnosti za újmu způsobenou očkováním proti covidu-19. S ohledem na svou šíři však text jistě není jakkoli vyčerpávající.
JavaScript is turned off in your web browser. Turn it on to take full advantage of this site, then refresh the page.