The development of onomastic theory in national and international contexts brings new impulses and pressures on the existing terminological system, including the unequal use of specific terms and the relationships between them. In Slavic hydronomastics, both established national and international terms are used, and others are continually emerging, with some in competition with existing ones. In order for the terminological system to fulfil its tasks, the long-term goal should be to harmonize it in both national and international contexts. In this paper, we discuss the development and status of hydronomastic terminology in the Slavic context. We propose and justify possibilities for the functional elimination of hierarchical and definitional disproportions of the terms of marine and oceanic toponymy, namely oceanonym, pelagonym, talasonym, bationym. In Slavic onomastics, the names of inland water objects are divided into potamonyms, limnonyms and helonyms (formerly also baltonyms). The creation and use of synonymous terms to existing established terms (*paludonym to helonym) may be considered inappropriate. Only time will reveal the usefulness of other emerging hydronomastic terms (*krenonym, *glacionym, etc.) and the functionality of their inclusion in the terminological system. The term microhydronym as a type of microtoponym in some national onomastics covers the names of smaller standing and flowing waters (in Ukrainian onomastics, the term only refers to smaller standing waters), and it is used especially in East Slavic and partly also in South Slavic onomastics. However, such an understanding does not conflict with the above classification of hydronyms according to object types. The question remains whether the principles of creating an onomastic terminological system are current and if there is also a desire to harmonize onomastic terminology in the international context.
SK
Rozvoj onomastickej teórie v národných a medzinárodných súvislostiach prináša nové impulzy i tlaky na jestvujúci terminologický systém vrátane nerovnakého používania konkrétnych termínov a vzťahov medzi nimi. V slovanskej hydronomastike sa používajú zaužívané národné aj internacionálne termíny a postupne vznikajú ďalšie. Niektoré sú v konkurenčnom vzťahu k jestvujúcim termínom. Aby mohla terminologická sústava plniť svoje úlohy, dlhodobým cieľom by malo byť zosúlaďovať ju v národnom aj medzinárodnom kontexte. V príspevku sa zaoberáme vývinom a stavom hydronomastickej terminológie v slovanskom kontexte. Navrhujeme a odôvodňujeme možnosti na funkčné odstránenie hierarchických a definičných disproporcií termínov morskej a oceánskej toponymie oceánonymum, pelagonymum, talasonymum, bationymum. V slovanskej onomastike sa používa členenie názvov vnútrozemských vodných objektov na potamonymá, limnonymá a helonymá (predtým aj baltonymá). Vznik a používanie synonymných termínov k jestvujúcim vžitým termínom (*paludonymum k termínu helonymum) možno pokladať za nevhodné. Užitočnosť ďalších predznamenávaných hydronomastických termínov (*krenonymum, *glacionymum a i.) a funkčnosť ich zaradenia do terminologickej sústavy ukáže až čas. Termín mikrohydronymum ako typ mikrotoponyma v niektorých národných onomastikách zastrešuje názvy menších stojatých a tečúcich (v ukrajinskej onomastike len menších stojatých) vôd a vžil sa najmä vo východoslovanskej a sčasti aj južnoslovanskej onomastike. Takéto chápanie však nekoliduje s uvedenou klasifikáciou hydroným podľa typov objektov. Otázkou zostáva, či a do akej miery sú zásady tvorby onomastickej terminologickej sústavy aktuálne a či je vôľa harmonizovať onomastickú terminológiu aj v medzinárodnom kontexte.
JavaScript is turned off in your web browser. Turn it on to take full advantage of this site, then refresh the page.