Objectives. The main aim of the study was to identify impact of impulsivity on adolescent risk behaviors. Sample and setting. Representative research sample consisted of 4,098 high school students of the Czech Republic. The basic set represents 348,678 adolescents, of which approximately 86,796 attend four-year, six-year and eight-year high schools. The research sample consists of approximately 5% of the basic set. Hypothesis. Based on previous findings, research hypothesis predicted impact of impulsivity on abuse of psychoactive substances, bullying and delinquency. Statistical analysis. Linear regression analysis (Enter) was used to determine impact of impulsivity (SIDS) on VRCHA questionnaire variables. Results. Impulsivity is a significant predictor of bullying (R2=0,059), abuse (R2=0,089), and delinquency (r2=0,137) among adolescents. Study limitation. The study operates exclusively with one variable as a predictor of risk behavior. For more complex investigations, other significant predictors need to be iduced into the model.
SK
Ciele. Hlavným cieľom práce bolo identifikovať mieru impulzívnych vplyvov na formy rizikového správania adolescentov. Vzorka. Reprezentatívna výskumná vzorka pozostávala z 4098 študentov z Českej republiky na osemročných, šesťročných a štvorročných gymnáziách. Základný súbor predstavuje 348 678 adolescentov, z toho 86 796 navštevuje štvorročné, šesťročné a osemročné gymnáziá. Vyýskumný súbor tvoril približne 5 % zo základného súboru. Hypotézy. Na základe predchádzajúcich zistení sa predpokladá kauzálna súvislosť medzi impulzívnosťou a zneužívaním psychoaktívnych látok, šikanovaním a delikvenciou. Štatistická analýza. Na zisťovanie vplyvu impulzivity (SIDŠ) na premenné dotazníka VRCHA bola použitá lineárna regresná analýza (Enter). Výsledky. Impulzivita sa prejavuje ako významný prediktor šikanovania (R2 = 0,059), abúzu (R2 = 0,089) a delikvencie (R2 = 0,137) u adolescentov. Limity št)die. Štúdia operuje výlučne s jednou premennou ako prediktorom rizikového správania. Pre komplexnejšie skúmanie je potrebné do modelu zahrnúť ďalšie významné prediktory.
Objectives. Parental burnout is a relatively newly studied phenomenon characterized by exhaustion in one’s parental role, emotional distance from children and low parental self-esteem. Parental Burnout Assessment (PBA) is the current gold-standard instrument for the measurement of parental burnout (PB). The aim of this study is to examine the psychometric properties of the Czech translation of the PBA (PBA-Czech). We tested the theoretical four-factor structure of PBA-Czech and its internal consistency. We also calculated the correlations of PBA scores with some sociodemographic characteristics. Sample and settings. Data were collected from 355 highly-educated parents living in the Czech Republic, of whom 219 were mothers and 136 fathers. The study was conducted as part of the second wave of the International Investigation of Parental Burnout (IIPB), Factors in Parental Satisfaction and Exhaustion. Hypotheses. We expected good reliability of the Czech version of the scale and a similar frequency of the particular burnout stages as measured in the original Belgian population. We also expected higher burnout in mothers compared to fathers and low correlations with other socio-demographic factors. Statistic analysis. The factor structure was examined by confirmatory factor analyses. For testing the internal consistency we used Cronbach’s alpha. Nonparametric Kendall correlations, Chi Squared Automatic Interaction Detection and General Linear Model were used for calculating relations between sociodemographic variables and PB. Results. The confirmatory factor analyses supported both the four-factor model and the second-order factor model. The inner consistency measured by Cronbach’s alpha was high. Mothers showed higher PB compared to fathers and mothers’ burnout increased with a number of children as well as with a number of children under 4 years of age. Fathers’ burnout increased with a number of sons. In both mothers and fathers, their burnout was decreasing with age with a similar slope. Limitations. The main limitation of our study was a non-random sample selection strategy and the high level of education in our sample. Another limitation relates to the time of the data collection at the end of the COVID pandemic as it could have affected the level of PB.
CS
Cíle. Rodičovské vyhoření je relativně nově zkoumaným fenoménem, projevuje se vyčerpáním v rodičovské roli, emocionálním odstupem od vlastních dětí a negativním hodnocením sebe jako rodiče. Parental Burnout Assessment (PBA) je v současnosti zlatým standardem v měření rodičovského vyhoření. Cílem této studie bylo prozkoumat psychometrické vlastnosti českého překladu Parental Burnout Assessment – otestovat jeho shodu s teoretickou čtyřfaktorovou strukturou, určit jeho vnitřní konzistenci a dále souvislosti mezi skórem rodičovského vyhoření a některými sociodemografickými charakteristikami. Metody. Vzorek sestával z 355 rodičů žijících v České republice (219 matek a 136 otců), struktura vzdělání výzkumného vzorku neodpovídala normální populaci České republiky (vyšší frekvence rodičů s vysokoškolským vzděláním). Studie byla provedena v rámci druhé vlny mezinárodního výzkumu rodičovského vyhoření (International Investigation of Parental Burnout; IIPB; Factors in Parental Satisfaction and Exhaustion). Hypotézy. Autoři očekávali dobrou reliabilitu (konzistenci) české verze škály, vyšší vyhoření u matek ve srovnání s otci a nízkou korelaci s dalšími sociodemografickými faktory. Statistická analýza. Faktorová struktura byla zkoumána konfirmační faktorovou analýzou. Pro testování vnitřní konzistence bylo použito McDonaldovo omega, pro výpočet vztahů mezi sociodemografickými proměnnými a rodičovským vyhořením neparametrické Kendallovy korelace. Výsledky. Konfirmační faktorová analýza podpořila čtyřfaktorový model i model s jedním latentním faktorem druhého řádu. Vnitřní konzistence měřená pomocí McDonaldovy omegy byla vysoká. Matky vykazovaly vyšší rodičovské vyhoření ve srovnání s otci a vyhoření matek se zvyšovalo s počtem dětí a s počtem dětí mladších 4 let. Vyhoření otců se zvyšovalo s počtem synů a počtem dětí ve věku 5 až 9 let. Limity výzkumu. Hlavním limitem studie byla nereprezentativita vzorku, a to zejména vysoká úroveň vzdělání respondentů. Dalším limitem je to, že data byla sbírána v období končící první vlny epidemie covidu-19, což mohlo ovlivnit míru vyhoření českých rodičů.
JavaScript is turned off in your web browser. Turn it on to take full advantage of this site, then refresh the page.